- Hronika
- Kolumne
-
Radio
- Izdvajamo
-
Emisije
- Novosti dana
- Dokumentarni program
- Pop top
- Europuls
- Zrno po zrno
- Radio ordinacija
- Kulturna panorama
- Zelena priča
- Epoleta
- +382
- Spona
- Svijet jednakih šansi
- Matica
- Život po mjeri čovjeka
- Link
- Izokrenuti svijet
- Koracima mladih
- Moja profesija je...
- Sportski program
- Kulturno-umjetnički program
- Koracima prošlosti
- Naučno-obrazovni program
- Muzički program
- RCG
- R98
- Programska šema
- Trofej Radija Crne Gore
- Frekvencije
- Radio drama
Politika
17. 08. 2024.
00:18 >> 00:19
1
Čitaj mi:
skupština
Nurković izabran za potpredsjednika Skupštine
Poslanici crnogorskog parlamenta raspravljali su danas, na vanrednoj sjednici, o izmjenama zakona o opštem obrazovanju i vaspitanju, i formiranju Razvojne banke Crne Gore. Skupština će sjutra nastaviti rad, a na dnevnom redu biće niz drugih zakona. Za potpredsjednika parlamenta izabran je Mirsad Nurković iz Bošnjačke stranke. Glasalo je 48 poslanika, svi su bili za.
Tok sjednice
Poslanici su završili raspravu o izmjenama zakona o opštem obrazovanju i vaspitanju.
Ivan Vuković (DPS) istakao je da izmjene stižu onda kada je obrazovni sistem na najnižim granama od obnove nezavisnosti.
On tvrdi da će se funkcije direktora dijeliti po partijskom ključu, o čemu govori i snižavanje kriterijuma.
''Pa se ne traži sedam, nego pet godina iskustva. Ovim se legalizuje postojeće katastrofalno stanje" istakao je Vuković.
Poručuje da je to zločin prema budućim generacijama.
Vuković je u raspravi sa Andrić rekao da je ona bila duže u DPS-u nego on, a Andrić je na to odgovorila da je samo jednom glasala nekoga iz DPS-a.
Jelenka Andrić (PES) kazala je da ne treba govoriti samo o vremenu poslije 2020. godine, nego i prije te godine.
"Baš tada su se dešavale ozbiljne manipulacije u obrazovnom sistemu", rekla je poslanica PES-a.
Ona je kazala kako ostaje pri stavu da će ponuđena rješenja unaprijediti obrazovni sistem.
Nikola Camaj (Albanski forum) kazao je da ponuđeno rješenje može da bude korak naprijed.
Poslanik DPS-a Ivan Vuković rekao je da je obrazovni sistem u Crnoj Gori danas na najnižim granama od referenduma o državnom statusu. On je rekao da je 42. Vlada, 2021. godine, razriješila preko 200 direkora škola, a na njihova mjesta su dovedeni i ljudi koji su po svemu nedostojni tako važnim funkcijama.
"Neki od razriješenih direkotora su završili na ulici", kazao je Vuković.
On je rekao da aktulna ministarka generalno nije uspjela da popravi stanje u prosvjeti. Zamjerio je što je zakon predat u proceduru bez javne rasprave, a tvrdi i da je pisan u Vladi.
Obrazlažući izmjene zakona o opšem obrazovanju i vaspitanju, Jelenka Andrić (PES) kazala je da je cilj da se osnaži obrazovni sistem. Kazala je da je dobro rješenje da je ministar nadležan za izbor direktora vaspitno-obrazovnih ustanova.
"To je sada dobro rješenje, jer napokon imamo kriterijume. Imamo i potrebu da postoje dva polugodišta jer to olakšava i djeci ali i nastavnicima", rekla je Andrić.
Kako je rekla, cilj je da se pomogne prosvjetnim radnicima. Problem je, rekla je, što imamo 40 nefunkcionalnih školskih odbora.
"A ti odbori sada biraju direktore. Koje direktore? Podatke mi je dalo ministarstvo. Drugi razlog zašto je važno da ministar bira direktore jeste evaluacija njihog rada, jer u ranijim slučajevima školski odbor je pojedine direktore vraćao na funkcije iako su imali slabe rezultate", rekla je Andrić.
Potpredsjednik Skupštine Nikola Camaj rekao je da su okončali raspravu o zakonu o razvojnoj banci. Nova tačka dnevnog reda, kazao je, biće izmjene zakona o opšem obrazovanju i vaspitanju.
Poslanik Force Ilir Čapuni najavio je podršku zakonu o razvojnoj banci.
Kako je istakao Dražen Petrić iz PES-a, važno je učiniti crnogorske kompanije konkuretnim. Kako je istakao, Razvojna banka je važan korak naprijed.
Poslanica SNP Crne Gore Slađana Kaluđerović rekla je da Razvojna banka nudi brojne prednosti.
"Posebno je važno što nudi brojne povoljnosti poljoprivrednicima i poljoprivrednim proizvođačima", kazala je ona.
Čarapić je naveo da se kroz diskusije poslanika DPS-a još jednom podcrtava zašto 15 godina nijesmo imali pomak.
"Apelujem da pročitate zakon detaljno. Konsultujte se sa ekonomistima u vašim redovima. Ako tvrdite da će razvojna banka da bude korišćena za neke zle namjere, to bi onda značilo da je IRF za to korišćen, a znamo da nije", rekao je Čarapić.
Rakočević: Zakon treba povući, Vlada priznala da je zakon pisalo Ministarstvio finansija
Nikola Rakočević (DPS) kazao je da imamo slučaj lažnog predstavljanja, jer se navodi da je vlada usvojila zakone, iako je jasno da parlament usvaja zakone. Zamjerio je zbog predlaganja i predstavljanja zakona polovinom avgusta.
"Netransparentan proces predlaganja i netransparentnost u primjeni ovog zakona su ključne zamjerke", kazao je Rakočević.
Kako je rekao, u ovom slučaju, Vlada je nesmotreno navela u mišljenju o predloženom zakonu o razvojnoj banci da prihvata "predlog zakona Ministarstva finansija". Time su, kaže, priznali sve.
"Ako hoćete transparentnost, povucite zakon i stavite ga na javnu raspravu", rekao je Rakočević.
Kazao je da je Razvojna banka potrebna našoj zemlji, ali ne na ovaj način.
Tonći Janović (PES) rekao je da preduzetnici treba da imaju podršku države. Naglasio je i da treba osnažiti izvoz i učiniti naše kompanije konkuretnim.
"Razvoja banka će primati depozite privrednih društava, što je vrlo važno. Ja ovu banku vidim ne kao konkurenciju komercijalnim bankama, već da ruku pod ruku rade na razvoju Crne Gore", kazao je Janović.
Mugoša: Kažite ko je pisao predlog
Poslanik SD Crne Gore Boris Mugoša rekao je da se postavlja pitanje ko je pisao ovaj predlog, jer ima brojnih manjkavosti. On je rekao da ako se već čekalo 15 godina, možemo još mjesec dana.
"Dajte da pozovemo sve institucije i da organizujemo javnu raspravu. To se tako radi u ozbiljnim državama. Pustite ljudi, proći će izbori u Podgorici, biće još izbora", kazao je Mugoša.
Čarapić je odgovorio da je problem bio prvo što zakon nije predložila Vlada, sada je evo problem što prije predlaganja niko nije pitao Borisa Mugošu.
"Trebalo je da se izgleda prije pribavi mišljenje Mugoše ili neke druge osobe. Sada mi postaje jasno zašto se 15 godina o ovome priča a niko ništa nije uradio", kazao je Čarapić.
Čarapić: Nijesam čuo nijednu ozbiljnu kritiku predloženog zakona
Konatar je rekao kako vjeruje da sto puta ponovljena laž neće postati istina.
"Možete da ponavljate po sto puta da se kalkulator pokvario, ali svi znamo da je zapravo sklonjen prije konferencije za medije", kaže poslanik GP URA.
Jelena Nedović (PES) rekla je da je vladajuća većina sastavljena od čestitih ljudi, i da tu nema nikavih prevara.
"Ovdje sjede časni ljudi koji žele da donesu promjene", rekla je Nedović.
Čarapić je rekao da je vrijeme da se priča o suštini i konkretnim stvarima, a ne o tome kakvu je ko košulju nosio dok se nešto predlagalo. On je rekao da dok diskutujemo o razvojnoj banci, slušamo teorije zavjere.
"Nemamo ni ozbiljne diskutante da o ovoj temi ozbiljno razgovaramo. Ovo što slušamo kao da dolazi od predsjednika jedne partije iz koje potiče Konatar, kojoj je nekad pripadao", rekao je Čarapić.
Kako je rekao, nije čuo nijedan ozbiljan minus, nijednu ozbiljnu kritiku ili sugestiju protiv ovog predloga.
"Ja o ovoj temi mogu da razgovaram satima, ali o konkretnim rješenjima, a ne teorijama zavjere", kazao je Čarapić.
Konatar: Spajić 2021. godine zaustavio osnivanje razvoje banke
Poslanik GP URA Miloš Konatar rekao je da nigdje u svijetu nije kreirana razvojna banka na način na koji se to radi danas u Crnoj Gori. On je rekao da Čarapić i drugi iz PES-a nijesu pisali zakon o razvojnj banci.
"Onda se postavlja pitanje ko ga je pisao, zbog čega i zašto se žuri", rekao je Konatar.
On je rekao da je Milojko Spajić, kao ministar finansija 2021. godine, zustavio formiranje razvojne banke.
Naveo je da prije manje od mjesec dana, 17. jula, navodni predlagači predali su akt u proceduru.
"Nekome se žurilo da za manje od mjesec dana, bez javne rasprave, ovaj zakon bude usvojen", kazao je Konatar.
On je rekao da Čarapić predlaže zakon o razvojnoj banci a u isto vrijeme amandmane na zakon o državnoj imovini kojima se može omogućiti investitorima, odakle god dolazili, kupe crnogorsku imovinu. Sada se predlaže i razvojna banka da ti isti investitori mogu crnogorskim parama da kupuju našu zemlju", kazao je Konatar.
Istakao je da je PES prevario građane.
"Ne da vam ne vjerujemo ništa, nego vam ni građani ne vjeruju, uvjerićete se brzo u to", rekao je Konatar.
Demokrate najavile podršku
Poslanica Demokratske Crne Gore Anđela Vojinović rekla je da proces mora da karakteriše maksimalna transparentnost. Kazala je da je Crna Gora jedna od rijetkih zemalja koja nema razvojnu banku. Naglasila je da su Demokrate u programu još od 2018. godine imale jednu ovakvu ideju, zbog čega ovaj ponuđeni zakon zaslužuje podršku.
"Postizanje ravnomjernog ekonomskog razvoja je važan cilj koji se postiže ovim projektom", rekla je Vojinović.
Navela je da treba osnažiti poljoprivrednu proizvodnju i aktivno učestvovati u zelenoj tranziciji.
Rasprava o Razvojnoj banci traje godinama
Čarapić je rekao da javna rasprava o formiranju Razvojne banke traje godinama, i da nije tačno da o tome nije bilo riječi dosad. On je naglasio da je to predviđeno i programom PES-a.
"Mi nijesmo partija koja samo priča i ne ne radi ništa, nego sasvim suprotno od toga", rekao je Čarapić.
Naglasio je da će prema ovom predlogu Razvojna banka biti najkontrolisanija institucija.
"Ovo će biti državna razvija banka čiji rad će karakterisati maksimalna transparentnost", naglašava šef kluba poslanika PES.
Kako je rekao poslanik DPS Crne Gore Mihailo Anđušić, Razvojna banka jeste ideja koja je odavno u opticaju, ali se postavlja pitanje je li to trebalo uraditi kako se sada predlaže, posebno jer je izostala javna rasprava. On je kazao da se ne dozvoljava predstavnicima NVO sektora da dođu da govore na sjednicama odbora.
"Eto dokle smo došli, poštovani građani", kazao je Anđušić.
Naglasio je da će se brzo vidjeti zašto se predlažu ovakvi zakoni.
"Ko može vjerovati ljudima koji nijesu ispoštovali sopstvena obećanja", kazao je Anđušić.
Predsjednik Odbora za turizam i poslanik NSD/ZBCG Dejan Đurović rekao je da će Razvojna banka pomoći i privrednicima u onim regijama Crne Gore koje se smatraju nerazvijenim. IRF to dosad nije činio u dovoljnoj mjeri, naglasio je.
Istakao je da je amandmima predviđeno da Razvojna banka izvještaje o radu i finansijske iskaze dostavlja i vladi i paralmentu, u jasnom roku.
"To je vrlo važno za javnost rada", rekao je Đurović.
Kazao je da će ova banka imatu važnu ulogu u jačanju privrede i ostvarivanju dugoročnih naših ekonomskih ciljeva.
Ozbiljna podrška privredi
Šef kluba PES Vasilije Čarapić rekao je da je Razvojna banka velika šansa Crne Gore, da može dati ozbiljnu podršku privredi. Kazao je da dosadašnji IRF jeste u jednoj mjeri mogao da finansira dio projekata, ali ne sve i da je to bio problem za privredu.
"Usklađivanje sa politikama EU podrazumijeva prihvatanje pravila jedinstvenog tržišta. Konačno dobijamom finansijsku instituciju koja će imati posebno mjesto", rekao je Čarapić.
Kako je rekao, komercijalne banke ne podržavaju one projekte koji im ne donose komercijalnu korist.
"Razvojna banka će preuzeti kapital IRF i naći će svoje mjesto na tržištu banaka u Crnoj Gori a da nijedna banka neće zbog toga da bude ugrožena", rekao je Čarapić.
Kako je naglasio, Razvojna banka neće djelovati izolovano, već će postojati i Kreditno-garantni fond.
"Ovim se garantuje bolja budućnost naših građana, ali i ekonomski razvoj", naveo je Čarapić.
Najviše dva potpredsjednika parlamenta mogu biti iz manjinskih partija
Skupština je usvojila, većinom glasova, izmjene Poslovnika Skupštine, prema kojima najviše dva potpredsjednika parlamenta mogu biti iz manjinskih partija.
Sjednicu je obilježila oštra polemika povodom predloga da najviše dva potpredsjednika parlamenta mogu biti iz manjinskih partija.
Poptredsjednik parlamenta Nikola Camaj rekao je da je cilj da se poštuje koalicioni sporazum na osnovu koga je i nastala vladajuća većina. On je rekao da je cilj borba za zaštitu interesa naroda, a ne da se osvajaju fotelje.
"A vjerujte, te fotelje će nam manje donijeti nego što su donijele mnogim političkim očevima jednog dijela opozicije", saopštio je Camaj.
Poslanik HGI Adrijan Vuksanović poručio je da kolege iz opozicije nijesu u pravu kada tvrde da nema gdje da se sjedne u parlamentu, te da se "građevinskim radovima može proširiti skupštinski sto kako bi stali svi potpredsjednici".
Bivši ministar i poslanik GP URA Filip Adžić istakao je da vjeruje da je građanima jasno da su sve one privilegije koje su im se obećavale, zapravo jedna "dimna zavjesa za uhljebljavanje".
"Zbog toga ne sumnjam da ćete 29. septembra kazniti sve one koji su umjesto u vašem, radili u sopstevnom interesu", poručio je Adžić.
Poslanica DPS-a Sonja Milatović poručila je "nema zapošljavanja ni povećanja plata" koja mogu spasiti trenutnu vlast.
Ona je rekla da je još jedno potpredsjedničko mjesto dio političkog kolača "za gladne godine iz vlasti".
"Ipak, žalim slučaj. Nemate vi dovoljno fotelja da zaustavite ovaj pad. Poslije debakla koji ste doživjeli u Budvi, Andrijevici slijede Gusinje, Kotor i Podgorica iz koje kreću promjene na nivou Crne Gore", kazala je ona.
Poslanik SD-a Boris Mugoša rekao je u svom izlaganju da u Crnoj Gori sa 600 hiljada stanovnika imamo Vladu sa 32 člana, 26 ministara, sedam potpredsjednika i Skupštinu sa pet potpredsjednika.
"Kako ste krenuli imam osjećaj da će biti predsjednik Parlamenta i 52 potpredsjednika... I onda govorite da ste se okupili oko principa, ideja i vrijednosti.. Okupili ste se oko fotelja. Da ste se okupili oko ideja, principa i vrijednosti ne bi imali vladu od 32 člana gdje garantujem da niti jedan ministar može da nabroji sve kolege", rekao je Mugoša.
Poručio je da su ljudi mislili da nema gorih, ali ima, i narod ih je, prema njegovim riječima, dobio.
"Kaznili su nas, kazniće i vas", dodao je on.
Mugoša je kazao da su flajeri i bilbordi džabe, i da sa građanima treba razgovarati.
"Neka vam je sa srećom svaka fotelja... ali to će proći. Građani sve iskrenije reaguju, i degutantno postaje sve ovo", kazao je Mugoša.
Poslanik NSD-a Jovan Vučurović pozdravio je prijedlog da se potpredsjednika Skupštine izabere Mirsad Nurković.
"Mislim da će gospodin Nurković doprinijeti još boljem i kvalitetnijem radu našeg Parlamenta", naveo je Vučurović.
Dodao je da je skupštinski Poslovnik dosta puta bio kršen dok su oni bili opozicija.
"Oni koji su tada vodili i Skupštinu i državu činili su sve kako bi onemogućili normalan rad tadašnje opozicije, i koristili su sve mehanizme kako bi slobodnu riječ u Parlamentu", smatra Vučurović.
Istakao je da je upravo on predložio i da se ukinu "čuvene sankcije" i novčane kazne koje su, kako kaže, posebno bilo aktuelne u periodu od 30. avgusta 2020. godine.
"Smeta im sadašnja izmjena Poslovnika a tada su ga žestoko zloupotrebljavali", kazao je Vučurović opoziciji.
Potpredsjednik Skupštine i funkcioner Pokreta Evropa sad Boris Pejović odgovorio je Nikoliću da je tačno da će rekonstrukcija Vlade koštati građane jedan milion.
"To je 0,03 odsto ukupnog budžeta. A to je jedan ili dvjestoti dio onoga što se potrošili vi za pale garancije. Kad pričate o statistici podsjetiću vas da ste od 2011. godine do 2021. zadužili Crnu Goru za tri milijarde, 60 % GDP, i povećali ste plate za svega 37 eura. Sada vi veoma manipulativo vadite određeno selektivno djelove, i pokazujete građanima kako se sada gore živi u odnosu na vrijeme kada ste vi bili na vlasti", kazao je Pejović.
To je, prema njegovim riječima, poruka da ako se se ponovo budu pitali, penzije će biti vraćene na staro.
"Po vašoj logici ispada da se bolje živjelo za vrijeme vaše vlasti, kada je minimaln penzija bila 145 eura... Da ne govoriomo o socijalnom jazu... Mislim da smo bili druga zemlja u Evropi po socijalnom jazu", dodao je on.
Poslanik DPS-a Andrija Nikolić saopštio je da je parlamentarna većina mimo dogovora na kolegijumu organizovala ovu sjednicu u saradnji sa Vladom.
On je rekao da je očigledno da je Vlada izgubila kompas kako bi nahranila "gladna funkcionerska usta".
"Danas imamo ideju parlamentarne većine da promijene Poslovnik Crne Gore, da promijene odluku o broju potpredsjednika Skupštine Crne Gore, a sve to znači da je demokratije u njihovim očima prerasla o borbi za funkcije i privilegije", kazao je Nikolić.
Naveo je da nisu protiv povećanja plata i penzija, ali da se veoma protive da se sa tim povećanjem povećavaju cijene, pogoršava životni standard i da se uprkos svemu tome šire funkcijske privilegije na račun novca građana Crne Gore.
Poslanik Pokreta Evropa sad Vasilije Čarapić kazao je da je poslanička većina predala u proceduru izmjene i dopune Poslovnika Skupštine Crne Gore.
On je kazao da predlog dolazi u kontekstu nove skupštinske većine.
"Izmjena koja se predlaže jeste ograničenje broja potpredsjednika Skupštine na najviše dva iz reda manje brojnih naroda u Crnoj Gori", kazao je Čarapić.
"A najvažniji među njima jeste potreba da se poslanicama manjinskih partija omogući adekvatna zapostuljenost na rukovodećim pozicijama u Skupštini", naveo je Čarapić.
Usvojen je dnevni red sjednice. Prva tačka dnevnog reda je Prijedlog odluke o izmjeni Poslovnika Skupštine Crne Gore.
Podsjetimo, predlog izmjena Poslovnika Skupštine podnijela je grupa poslanika parlamentarne većine.
Na dnevnom redu vanredne sjednice je i izbor potpredsjednika Skupštine, a za tu funkciju predložen je poslanik Bošnjačke stranke Mirsad Nurković.
Poslanici će raspravljati i o Predlogu izmjena Opšteg zakona o obrazovanju i vaspitanju kojim je, između ostalog, predviđeno da ministar prosvjete bira i razrješava direktore obrazovnih ustanova.
Na dnevnom redu su i predlozi zakona o izmjenama Zakona o energetici i o dopunama Zakona o javnim nabavkama, kao i Predlog zakona o Razvojnoj banci Crne Gore.
Na drugoj vanrednoj sjednici, koja je zakazana odmah nakon prve, poslanici će raspravljati o Predlogu izmjena i dopuna Zakona o unutrašnjim poslovima.
Na dnevnom redu te sjednice su i predlozi o izmjenama i dopunama zakona zakona o državnoj imovini, o koncesijama i o energetici, kao i Predlog zakona o korišćenju energije iz obnovljivih izvora.
Za 15 časova zakazan je početak novog varednog zasijedanja sa predloženim Dnevnim redom: Predlog zakona o dopuni Zakona o koncesijama, Predlog zakona o korišćenju energije iz obnovljivih izvora, Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj imovini, Predlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o energetici i Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o unutrašnjim poslovima.
Коментари1
Остави коментар