- Izbori 2024
- Hronika
- Kolumne
-
Radio
- Izdvajamo
-
Emisije
- Novosti dana
- Dokumentarni program
- Pop top
- Europuls
- Zrno po zrno
- Radio ordinacija
- Kulturna panorama
- Zelena priča
- Epoleta
- +382
- Spona
- Svijet jednakih šansi
- Matica
- Život po mjeri čovjeka
- Link
- Izokrenuti svijet
- Koracima mladih
- Moja profesija je...
- Sportski program
- Kulturno-umjetnički program
- Koracima prošlosti
- Naučno-obrazovni program
- Muzički program
- RCG
- R98
- Programska šema
- Trofej Radija Crne Gore
- Frekvencije
- Radio drama
Društvo
04. 12. 2015.
14:35 >> 14:22
1
IMA IH ZNATNO VIŠE
Samohrani roditelji bez podrške
Populacija samohranih roditelja i jednoroditeljskih porodica u Crnoj Gori brojnija je nego što se pretpostavlja, a borba za njihovu punu društvenu vidljivost i razbijanje predrasuda tek predstoji, kazala je predsjednica Udruženja samohranih roditelja, Snežana Vujović.
Ona je danas, na panel diskusiji „Položaj samohranih roditelja u Crnoj Gori", kazala da je Udruženje sprovelo istraživanje putem anketnih upitnika u kome je učestvovalo 110 samohranih roditelja iz Podgorice, Bara i Pljevalja.
Vujović je istakla da se dobijeni podaci ne mogu smatrati reprezentativnim na populaciji samohranih roditelja, ali daju, kako je objasnila, indikativnu sliku o izazovima sa kojima se oni suočavaju.
„U istraživanju je učestvovalo 35 samohranih porodica iz Podgorice, 36 iz Pljevalja i 39 iz Bara. Kada je riječ o broju djece, 110 anketiranih samohranih roditelja izdržava 202 djece. Većina samohranih roditelja izdržava više od jednog djeteta“, navela je Vujović.
Prema njenim riječima, ti podaci ukazuju da je popualcija samohranih roditelja i jednoroditeljskih porodica brojnija nego što se pretpostavlja, kao i da, kako je kazala, najveći broj samohranih porodica u crnogorskom društvu čine majke sa djecom.
„Najučestaliji uzrok stvaranja jednoroditeljske porodice u posljednje vrijeme su razvodi, koji bilježe stalnu stopu rasta, dok je značajan postotak porodica koje su jednoroditeljske usljed smrti jednog od roditelja“, navela je Vujović.
Ona je kazala da su i dalje prisutni stereotipi o razvedenim majkama koji se povezuju sa njihovim neuspjehom u području bračnog i porodičnog života, dok nevjenčane majke, kako je upozorila, nailaze na još veće probleme.
„U Crnoj Gori još postoje predrasude o jednoroditeljskim porodicama, pa borba za punu društvenu vidljivost i razbijanje predrasuda tek predstoji“, rekla je Vujović.
Istraživanje Udruženja pokazalo je da 27,4 odsto samohranih roditelja dobija presudom utvrđeni mjesečni iznos za izdržavanje djece od drugog roditelja.
„Najčešći razlozi, kako oni kažu, za izostanak isplate alimentacije su nezaposlenost drugog roditelja, konfliktni odnosi ili izostanak kontakta među bivšim supružnicima, izostanak tužbe, izdržavanje kazne zatvora, liječenje od bolesti zavisnosti“, pojasnila je Vujović.
Kako je kazala, značajan broj samohranih roditelja čine mlade osobe.
„Značajan broj samohranih roditelja nema riješeno stambeno pitanje, žive kao podstanari, veliki broj njih je nezaposlen ili su angažovani na poslovima povremenog ili nestalnog karaktera. Postoje indicije da se broj samohranih rodtelja povećava“, kazala je Vujović.
Ona je ukazala da iskustva samohranih roditelja pokazuju nedovoljnu podršku društva u ostvarivanju svoje odgovorne porodične uloge.
Predstavnik Zavoda za zapošljavanje Aleksandar Rakočević kazao je da ta institucija u svojoj tehnologiji rada nema prepoznatu ciljnu grupu samohranih roditelja.
„Trenutno na našoj evidenciji imamo 1.335 osoba koje su se na dobrovoljnoj osnovi izjasnile kao razvedene i 266 njih koji su rekli da su udovci, odnosno udovice. Evidentna je srazmjera u odnosu na podatke MONSTAT-a što ukazuje da se u Crnoj Gori još uvijek nije poželjno izjasniti o nekim stvarima“, kazao je Rakočević.
On smatra da je ključni problem u zapošljavanju samohranih roditelja smanjena mobilnost usljed obaveza prema porodici.
Vesna Cimbaljević iz Ministarstva rada i socijalnog staranja podsjetila je da je položaj samohranih roditelja regulisan Zakonom o socijalnoj i dječijoj zaštiti, koji je, kako je navela, usaglašan sa svim međunarodnim standardima.
„Navedenim Zakonom propisano je da socijalna i dječja zaštita imaju za cilj unaprjeđenje kvaliteta života i osnaživanje za samostalan i produktivan život pojedinca i porodice. U ostvarivanju ovih ciljeva, posebno se štite i samohrani roditelj sa djetetom bez porodične podrške i odgovorajućih uslova za život“, istakla je Cimbaljević.
Prava koja samohrani rodtelji po ovom Zakonu mogu ostvariti su, kako je objasnila, pravo na osnovna materijalna davanja i usluge socijalne i dječije zaštite.
Panel diskusija je realizovana u okviru projekta „Sitnim koracima do cilja“ koji je podržan kroz program De facto strong koji realizuje Fond za aktivno građanstvo - Fakt, a finansira Evropska unija (EU) posredstvom Delegacije EU u Crnoj Gori.
Коментари1
Остави коментар