- Izbori 2024
- Hronika
- Kolumne
-
Radio
- Izdvajamo
-
Emisije
- Novosti dana
- Dokumentarni program
- Pop top
- Europuls
- Zrno po zrno
- Radio ordinacija
- Kulturna panorama
- Zelena priča
- Epoleta
- +382
- Spona
- Svijet jednakih šansi
- Matica
- Život po mjeri čovjeka
- Link
- Izokrenuti svijet
- Koracima mladih
- Moja profesija je...
- Sportski program
- Kulturno-umjetnički program
- Koracima prošlosti
- Naučno-obrazovni program
- Muzički program
- RCG
- R98
- Programska šema
- Trofej Radija Crne Gore
- Frekvencije
- Radio drama
27. 07. 2024. 09:35
Njemačka: zakon o digitalnoj bezbjednost u privredi
Vlada Njemačke je usvojila nacrt zakona o digitalnoj bezbjednosti, o kojem će raspravljati Bundestag. Predviđeno je da firme bolje školuju svoje radnike u toj oblasti i da osiguraju veću zaštitu pristupa digitalnim sistemima putem multifaktorske bezbjednosne opcije koja predviđa najmanje dva koraka provjere prije pristupa računarima.
Nova pravila će se odnositi na najmanje 30 000 njemačkih firmi.
Ekonomska šteta zbog sajber napada
Njemačka je dužna da donese ovaj zakon jer to svojom direktivom NIS2 zahtjeva Evropska unija. Socijaldemokratska ministarka unutrašnjih poslova Nensi Fezer u saopštenju za medije Ministarstva kaže da se zakon donosi kako bi se osnažila otpornost njemačke privrede na sajber napade.
Važan sastavni dio budućeg zakona je odredba da rukovodstvo firme mora da preuzme jemstvo u slučaju da nisu preduzete adekvatne mjere digitalne zaštite. Menadžment mora da omogući razvijanje koncepta odbrane protiv sajber napada i da zaštiti podatke. To se u struci zove "backup-management".
Denis-Kenji Kipker sa Univerziteta Bremen o tome kaže da rukovodstvo firme mora da raspolaže sa znanjem, a da onima koji ne steknu to znanje prijeti opasnost da izgube pravo da budu na čelu firme. Kipker dodaje: „Digitalna bezbjednost je u velikom broju oblasti njemačke industrije potpuno nepoznat teren“.
Savezni zavod za bezbjednost u informacionoj tehnologiji (BSI) dobiće proširene nadležnosti. Kod te institucije preduzeća moraju da se registruju i da pošalju opsežne izvještaje u slučaju sajber incidenta. Ukoliko neko prekrši bezbjednosna pravila ova državna institucija dobija pravo da brže interveniše i sankcioniše.
Vlada je nacrtom zakona predvidjela velike novčane kazne. U slučaju velikih i važnih firmi kazna može iznositi i do dva odsto godišnjeg obrta. Radilo bi se o sumama koje bi mogle da budu i po nekoliko miliona evra.
Kritika nacrta zakona
Profesor prava Denis-Kenji Kipker kritikuje netransparentnost procesa izrade nacrta zakona. On kaže da je sadašnji nacrt najbolji mogući kompromis. Savezni zavod za bezbjednost u informacionoj tehnologiji je doduše dobio više zadataka i nadležnosti, ali nije postao politički nezavisan. Kipker kaže da je umjesto toga ova institucija ostala uklopljena u strukturu Ministarstva unutrašnjih poslova.
Osim toga, čuje se i opaska da je nacrt zakona u odlučujućim segmentima nekonkretan, što firmama nepotrebno otežava posao primjene zakona. Karsten Bartel, pravnik iz Saveza IT bezbjednosti kaže da na primjer nije jasno koje dodatne mjere moraju da uvedu preduzeća kritične infrastrukture u oblastima vodosnabdjevanja ili snabdjevanja energijom.
Nacrt predviđa da takva preduzeća preuzmu obavezu uvođenja strožih mjera bezbjednosti u odnosu na preduzeća koja su manje ugrožena. Ali nije jasno šta to konkretno zanči. „Preduzećima je potrebna konkretna regulativa. Ako nacrt ovakav kakav jeste postane zakon, on će odmah izazvati potrebu dorade“, kaže Bartel.
Izazov za male firme
I udruženja preduzetnika su suzdržana. Oni pozdravljaju poboljšanje digitalne bezbjednosti u širokom spektru industrije i zakonsku obavezu da se bezbjednost popravi. Paul Ruland ispred Saveznog udruženja srednjih preduzeća (BVMW) kaže da to u ekonomski izazovnim vremenima neće uvjek biti lako da se ostvari. Njemački savez srednjih preduzetnika (DMB) smatra da njemačka manja i srednja preduzeća moraju u ovoj oblasti da nadoknade mnogo propuuštenog . Savez ipak kritikuje „ politički preterano ambiciozno terminiran plan koji realno jedva može da se sprovede“.
Savezni zavod za bezbjednost u informacionoj tehnologiji je u prvom koraku na svom sajtu objavio katalog pitanja. Preduzeća bi na osnovu njih mogla da provjere da li se nova pravila odnose i na njih. Međutim, nema detaljnih uputstava o tome što moraju da urade za digitalnu bezbjednost i kako da primjene nova pravila.